Thursday 1 October 2009 photo 1/1
![]() ![]() ![]() |
Jag HATAR mjölk! De är verkligen djävlens gåva till männskligheten! Hatar, hatar, HATAR verkligen. Jag kan inte nog påpeka hur mycket jag hara denna avskyvärda dryck.
Annons
Comment the photo
![](http://cdn07.dayviews.com/cdn/img/default_avatar_M.png)
Anonymous
Sun 4 Oct 2009 14:19
själv har man varit i turkiet = utan mjöl I EN HEL VECKA!!! just nu vill jag dricka mjölk på alla sätt: äta den med sked, med sugrör och direkt ur paketen! och bada i mjölk. japp. jag gillar mjölk.
Virus
Thu 1 Oct 2009 22:23
hahaha, wikipedia-personen var ju jävligt rolig! x'''D
Jag för min del älskar mjölk!
Jag för min del älskar mjölk!
![](http://cdn07.dayviews.com/cdn/img/default_avatar_M.png)
Anonymous
Thu 1 Oct 2009 20:54
naeeeeee inte badsalt
![](http://cdn07.dayviews.com/cdn/img/default_avatar_M.png)
Anonymous
Thu 1 Oct 2009 19:38
haha jag ogillar det delvis konstigt nog kan jag bara dricka det i skolan!
Boundlessss
Thu 1 Oct 2009 19:15
vad fan -.- mitt tagentbord e cp ! men ag tror att du fattar vad det ska stå :P <3333
![](http://cdn07.dayviews.com/cdn/img/default_avatar_M.png)
vadsadusadu??!?!
Thu 1 Oct 2009 19:07
Mjölk kallas den vätska som produceras av däggdjurshonors mjölkkörtlar innehållande den näring som ungarna initialt behöver. När man talar om mjölk avser man oftast mjölk från kon, medan människans mjölk brukar kallas bröstmjölk. Men man kan även avse vätska från växter och liknande som genom sin vita färg påminner om mjölk. Till exempel: havremjölk, sojamjölk och kokosmjölk. För att kon ska producera mjölk måste den föda en kalv. Dräktighet hos mjölkproducerande kor åstadkoms numera oftast genom insemination, medan man för köttdjur fortfarande mest använder tjur.
Kalven ges mjölkersättning, antingen direkt eller efter en viss tid, och mjölken från kon tas om hand. Det gäller ej råmjölken, den ges till kalven för att ge kalven ett immunförsvar innan den har ett eget försvar. Råmjölken stelnar mycket snabbare än vanlig mjölk så den får ej gå med i den vanliga mjölken när den skickas till mejeriet och pastöriseras. Hos köttdjur tas mjölken inte om hand, utan kalven går vanligast kvar hos kon i ett halvår, innan kalven avvänjs för att livnära sig på gräs.Förutom vatten består mjölk främst av kolhydrater (i form av laktos), protein och fett. Fettet består till en tredjedel av omättade fettsyror och till två tredjedelar mättade fettsyror.
Mjölk innehåller också andra viktiga näringsämnen som vitaminerna A, B1, B2, B3, B6, B12 och D samt kalcium, fosfor, jod, kalium, magnesium zink och selen.
Före den industriella revolutionen skedde en begränsad och väldigt lokal mjölkproduktion. Endast vissa hållbara mjölkprodukter som ost och bakteriekulturer för filmjölk kunde exporteras längre sträckor. Färsk mjölk producerades på landsbygden för hushållsbehov och för egen vidareförädling, i städerna var det vanligt att det fanns kor innanför eller strax utanför stadsgränsen. Eftersom mjölken inte kunde kylas ned och pastörisering var okänt, skedde ibland salmonellautbrott orsakad av mjölk. Även tuberkulos kunde orsakas av att man drack mjölk. Därför kallades mjölken även för "det vita giftet". Ytterst få människor hade möjligheten att dricka mjölk utan var då hänvisade till raffinerade, hållbara mjölkprodukter. I princip all mjölk användes till att kärna smör och göra ost. Pastörisering och kylteknik gjorde att man kunde skapa nya förutsättningar för mjölkproduktionen och att även ren oförädlad mjölk kunde säljas. Fortfarande var produktionen begränsad av transporttider och avstånd men lantbruk i närheten av större städer kunde gå över till mjölkproduktion och sälja det in till städerna. Detta gjorde att det fanns mejerier i så gott som varenda stad vid sekelskiftet 1900, ofta drevs dessa i form av jordbrukskooperativ med mjölkbönderna själva som delägare.
I Sverige blev mjölkindustrin väldigt framgångsrik under 1900-talet på grund av de nya industriella metoderna för pastörisering och förpackning. En aggressiv marknadsföring av mjölken som ett modernt alternativ till andra måltidsdrycker utfördes av framförallt mejeriernas lobbyorganisation, den svenska mjölkpropagandan. Detta lade grunden för en fortsatt stor mjölkkonsumtion i Sverige.
Under 1900-talet har nya tekniska framsteg kombinerat med nya transportmöjligheter m.m. betytt en drastisk minskning av antalet mejerier och mjölkproduktionen har därmed centraliserats. Även mjölkbönderna har minskat betydligt i antal och är numera (2006) omkring 8000 i hela Sverige. Historiskt utvecklar människan laktosintolerans i vuxen ålder, antagligen för att vänja henne av med att dia (hos naturfolk kan barnen ammas upp till fem års ålder).[2] När människan i Europa blev bofast under stenåldern och började idka boskapsskötsel gjorde bristen på näringsämnen djurmjölk till en viktig berikning av kosten.
Vid samma tid muterade människan i Europa så att hon kunde spjälka laktosen, mjölksockret. I andra områden i världen är laktosintolerans mycket vanligt, och yttrar sig genom dålig mage vid ett intag av individuellt varierande mängder mjölkprodukter. Generellt har mjölk en avsevärt mindre prominent plats i kosten för vuxna i Afrika och Asien, även om det även här finns kulturer som under lång tid använt sig av mjölkprodukter, t.ex. den indiska.
I västvärlden raffineras livsmedlet mjölk oftast på mejerier, en processen som kan innebära separering, pastörisering, standardisering och homogenisering. Mjölk kan förädlas till filmjölk, yoghurt, smör, grädde, ost, messmör och kvarg.
Innan mjölken saluförs i butik, behandlas den i olika steg för att få en produkt som är välkontrollerad och likadan året om. eparering, då grädden frånskiljs genom kraftig centrifugering. Kvar blir skummjölk.
Standardisering, då en del av grädden åter tillsätts skummjölken för att få den önskade fetthalten i den färdiga mjölkprodukten, exempelvis standardmjölk, mellanmjölk och lättmjölk.
Homogenisering då mjölken under högt tryck pressas genom små munstycken så fettpartiklarna finfördelas i mindre beståndsdelar. Detta förhindrar att mjölken skiktar sig. Vitaminisering, mjölktyper med lägre fetthalt berikas med främst A-vitamin och D-vitamin för att kompensera för den bortseparerade gräddens näringsinnehåll.
pastörisering dödar sjukdomsframkallande och produktförstörande bakterier, virus och mikroorganismer. Mjölken hettas upp till 72-74 grader under 15 sekunder för att därefter snabbt kylas av. Om man vill framställa en mjölkprodukt med högre hållbarhet hettas mjölken upp till 140 grader under 2-4 sekunder, så kallad ultrapastörisering.
Kalven ges mjölkersättning, antingen direkt eller efter en viss tid, och mjölken från kon tas om hand. Det gäller ej råmjölken, den ges till kalven för att ge kalven ett immunförsvar innan den har ett eget försvar. Råmjölken stelnar mycket snabbare än vanlig mjölk så den får ej gå med i den vanliga mjölken när den skickas till mejeriet och pastöriseras. Hos köttdjur tas mjölken inte om hand, utan kalven går vanligast kvar hos kon i ett halvår, innan kalven avvänjs för att livnära sig på gräs.Förutom vatten består mjölk främst av kolhydrater (i form av laktos), protein och fett. Fettet består till en tredjedel av omättade fettsyror och till två tredjedelar mättade fettsyror.
Mjölk innehåller också andra viktiga näringsämnen som vitaminerna A, B1, B2, B3, B6, B12 och D samt kalcium, fosfor, jod, kalium, magnesium zink och selen.
Före den industriella revolutionen skedde en begränsad och väldigt lokal mjölkproduktion. Endast vissa hållbara mjölkprodukter som ost och bakteriekulturer för filmjölk kunde exporteras längre sträckor. Färsk mjölk producerades på landsbygden för hushållsbehov och för egen vidareförädling, i städerna var det vanligt att det fanns kor innanför eller strax utanför stadsgränsen. Eftersom mjölken inte kunde kylas ned och pastörisering var okänt, skedde ibland salmonellautbrott orsakad av mjölk. Även tuberkulos kunde orsakas av att man drack mjölk. Därför kallades mjölken även för "det vita giftet". Ytterst få människor hade möjligheten att dricka mjölk utan var då hänvisade till raffinerade, hållbara mjölkprodukter. I princip all mjölk användes till att kärna smör och göra ost. Pastörisering och kylteknik gjorde att man kunde skapa nya förutsättningar för mjölkproduktionen och att även ren oförädlad mjölk kunde säljas. Fortfarande var produktionen begränsad av transporttider och avstånd men lantbruk i närheten av större städer kunde gå över till mjölkproduktion och sälja det in till städerna. Detta gjorde att det fanns mejerier i så gott som varenda stad vid sekelskiftet 1900, ofta drevs dessa i form av jordbrukskooperativ med mjölkbönderna själva som delägare.
I Sverige blev mjölkindustrin väldigt framgångsrik under 1900-talet på grund av de nya industriella metoderna för pastörisering och förpackning. En aggressiv marknadsföring av mjölken som ett modernt alternativ till andra måltidsdrycker utfördes av framförallt mejeriernas lobbyorganisation, den svenska mjölkpropagandan. Detta lade grunden för en fortsatt stor mjölkkonsumtion i Sverige.
Under 1900-talet har nya tekniska framsteg kombinerat med nya transportmöjligheter m.m. betytt en drastisk minskning av antalet mejerier och mjölkproduktionen har därmed centraliserats. Även mjölkbönderna har minskat betydligt i antal och är numera (2006) omkring 8000 i hela Sverige. Historiskt utvecklar människan laktosintolerans i vuxen ålder, antagligen för att vänja henne av med att dia (hos naturfolk kan barnen ammas upp till fem års ålder).[2] När människan i Europa blev bofast under stenåldern och började idka boskapsskötsel gjorde bristen på näringsämnen djurmjölk till en viktig berikning av kosten.
Vid samma tid muterade människan i Europa så att hon kunde spjälka laktosen, mjölksockret. I andra områden i världen är laktosintolerans mycket vanligt, och yttrar sig genom dålig mage vid ett intag av individuellt varierande mängder mjölkprodukter. Generellt har mjölk en avsevärt mindre prominent plats i kosten för vuxna i Afrika och Asien, även om det även här finns kulturer som under lång tid använt sig av mjölkprodukter, t.ex. den indiska.
I västvärlden raffineras livsmedlet mjölk oftast på mejerier, en processen som kan innebära separering, pastörisering, standardisering och homogenisering. Mjölk kan förädlas till filmjölk, yoghurt, smör, grädde, ost, messmör och kvarg.
Innan mjölken saluförs i butik, behandlas den i olika steg för att få en produkt som är välkontrollerad och likadan året om. eparering, då grädden frånskiljs genom kraftig centrifugering. Kvar blir skummjölk.
Standardisering, då en del av grädden åter tillsätts skummjölken för att få den önskade fetthalten i den färdiga mjölkprodukten, exempelvis standardmjölk, mellanmjölk och lättmjölk.
Homogenisering då mjölken under högt tryck pressas genom små munstycken så fettpartiklarna finfördelas i mindre beståndsdelar. Detta förhindrar att mjölken skiktar sig. Vitaminisering, mjölktyper med lägre fetthalt berikas med främst A-vitamin och D-vitamin för att kompensera för den bortseparerade gräddens näringsinnehåll.
pastörisering dödar sjukdomsframkallande och produktförstörande bakterier, virus och mikroorganismer. Mjölken hettas upp till 72-74 grader under 15 sekunder för att därefter snabbt kylas av. Om man vill framställa en mjölkprodukt med högre hållbarhet hettas mjölken upp till 140 grader under 2-4 sekunder, så kallad ultrapastörisering.
![](http://cdn08.dayviews.com/67/_u6/_u7/_u3/_u5/_u4/u673546/1254806462_1.jpg)
Stincki
Thu 1 Oct 2009 19:08
Hahaha oj, erkänn att du har kopierat all wikipedias information om mjölk.
![](http://cdn07.dayviews.com/cdn/img/default_avatar_M.png)
Anonymous
Thu 1 Oct 2009 18:58
mjölk är gott<3333
saknar dej tjejan ;o bäst för dej att du kmr i helgen !! :D
saknar dej tjejan ;o bäst för dej att du kmr i helgen !! :D
![](http://cdn08.dayviews.com/67/_u6/_u7/_u3/_u5/_u4/u673546/1254806462_1.jpg)
Stincki
Thu 1 Oct 2009 18:59
Jag kan ju inte riktigt hålla med om detta påstående. Jo med de är klart att jag kommer! Vad ska vi göra innan?
20 comments on this photo
Directlink:
http://dayviews.com/stincki/413755962/